ПОРІВНЯННЯ НАВАНТАЖЕННЯ НА СІЛЬСЬКЕ НАСЕЛЕННЯ МІЖ КИТАЄМ ТА УКРАЇНОЮ - Медвідь, Вікторія; Cui, Lijuan (Mechanism of an economic regulation, 2023)
З метою поглибленого розуміння тягаря сільського населення в Китаї та Україні, коригування структури сільських людських ресурсів та кращого сприяння ефективному впровадженню управління сільськими людськими ресурсами в обох країнах. У цьому дослідженні було проаналізовано Статистичний щорічник Китаю та Демографічний щорічник України для вимірювання тягаря сільського населення в Китаї та Україні за трьома показниками: чисельність сільського населення, природний приріст населення та рівень міграції населення, використовуючи період 2011-2020 років як часовий проміжок. Результати дослідження показують, що і Китай, і Україна стикаються з відносно серйозним демографічним навантаженням, але прояви демографічного навантаження дуже різні. Навантаження на сільське населення Китаю характеризується перенаселеністю, про що свідчить велика кількість сільського населення, високий рівень народжуваності та значний надлишок сільської робочої сили; навантаження на сільське населення України характеризується недонаселеністю, про що свідчать низький природний приріст населення та низький рівень природної міграції, збільшення кількості сільських жителів, які виїжджають за межі сільської місцевості, та продовження від’ємного приросту сільського населення. Виходячи з цього були надані дві рекомендації. З одного боку, Китай має зосередити зусилля на підвищенні пропускної спроможності сільської місцевості для населення, зміцненні первинної промисловості, розвитку третинної індустрії, покращенні можливостей сільських жителів щодо започаткування власного бізнесу та мінімізації надлишку робочої сили у сільській місцевості. З іншого боку, Україна має скоригувати свою демографічну політику, вжити численних заходів для заохочення дітонародження та прагнути до підвищення народжуваності. Водночас це має сприяти підвищенню рівня доходів та зайнятості сільського населення, посиленню соціального захисту, підвищенню привабливості сільських територій, збалансуванню соціального тиску, спричиненого дефіцитом сільської робочої сили. Це дослідження має важливе значення для зменшення демографічного навантаження на сільські території обох країн, оптимізації структури сільських трудових ресурсів та вдосконалення управління сільськими людськими ресурсами.