ПЕРСПЕКТИВИ РЕГУЛЮВАННЯ ПАВОДКІВ У НІГЕРІЇ - Нвосу, Джонатан (Mechanism of an economic regulation, 2014)
Повінь, відповідно до Resonzweig (2009), може бути визначена як неприродне накопичення води над землею, обумовлене високими приливами, рясними опадами або швидким таненням льодовиків. Це перетікання або вторгнення великої маси води на території, які, як правило, непокриті водою. Найбільш серйозні паводки трапляються в прибережних районах, де, як правило, проходять проливні дощі і погана структура ґрунту (заплава). Повінь є найбільш поширеною з усіх екологічних проблем і створює велику загрозу для життя і побуту, і, таким чином, спричиняє соціально-економічні та екологічні наслідки по всьому світу. За Askew (1999), одна третина всіх смертей, третина всіх травм і одна третина хвороб у всьому світі тією чи іншою мірою пов’язані з повенями. Аналогічно і Smith (1996) стверджував, що повені забирають до 20 000 життів на рік і негативно впливають ще на близько 75 мільйонів людей у всьому світі. У Нігерії повені принесли більше шкоди, включаючи життя і побут, ніж будь-яке інше стихійне лихо, яке відчувала країна. Стався різкий ріст частоти і масштабів стихійних лих, що загрожують великим групам населення, які проживають в різній місцевості останніми роками. Ця загроза посилюється негативним впливом людини на навколишнє середовище, отже, повені можуть бути викликані нераціональним поведінкою людини і значними змінами у навколишньому середовищі. Незмінним залишається той факт, що наслідки повеней настільки серйозні, що страждаючі громади або людина повинні реагувати, приймаючи виняткові заходи. Ця проблема викликає зростаюче занепокоєння в Нігерії та в світі в цілому. У центрі уваги цієї дослідницької роботи є висвітлення соціально-економічних та екологічних проблем, що виникають в результаті повеней в Нігерії та оцінка перспектив управління і контролю цієї екологічної небезпеки. Боротьба зі стихійними лихами включає у себе систематичне спостереження та аналіз стихійних лих, з метою поліпшення заходів, пов’язаних із запобіганням, пом’якшенням наслідків, забезпеченням готовності та реагуванням на надзвичайні ситуації, а також подальше відновлення.